דיני נזיקין (תשס"ח– 2007/8) – רשימת קריאה

ד"ר אורן פרז
perezo@mail.biu.ac.il 
03-5317084

מתרגלת: עו"ד איילת ברעם
balaw1@bezeqint.net 
054-2204606; 03-5758075

א.	מבוא

א.1	דיני הנזיקין וההתמודדות החברתית עם סיכונים, ההתפתחות ההיסטורית של דיני הנזיקין

•	A CRITIQUE OF TORTS, Richard L. Abel, 37 UCLA Law Review 785 (JUNE 1990), pp. 785-91 (henceforth – Abel, 1990).

א.2	 דיני הנזיקין במשפט הפרטי: דילמות פרשניות

1.	ע"א 83/243 עירית ירושלים נ' גורדון, פ"ד לט (1) 113, 119 - 127. אותו אינטרס יכול לקבל הגנה הן מהעוולה הפרטיקולרית והן מהכללית, לעיתים אותה מערכת עובדות מתאימה למספר עוולות.
2.	דנ"א 5712/01 ברזני נ' בזק (ניתן ביום 11.8.03) (פס"ד של חשין: סע' 1-18, 28-41). ברזני לא נחשף לפרסום מטעה של בזק. האם יכול לתבוע אותם ייצוגית? בימ"ש: 1.הוראה ספיציפית גוברת על כללית. 2. אין פה קש"ס (ואין עוד משהו שלא הבנתי). העתירה נדחית.
ב.	מטרות דיני הנזיקין

•	Dewees et al, Exploring the Domain of Accident Law: Taking the Facts Seriously (1996), pp. 3-9.
3.	ד"נ 88/15 מלך נ' קורנהוייזר, פ"ד מד(2)89 . . מעוולים בנפרד, שגרמו נזק שאינו ניתן להפרדה, חבים כל אחד בנזק כולו, כמו מעוולים במשותף.

ג.	מודלים של אחריות - מבוא

ד. רשלנות

(1)	יסודות עוולת הרשלנות - מבוא

סעיפים 35 ו – 36 לפק' הנזיקין

4.	ע"א 224/51 פריצקר נ' פרידמן, פ"ד ז' 682 ,677-675) 674ג'- 687ד', 690ג' סוף).  פועל שדרס את מעסיקו שהורה לו לסוע. דעה 1: הפועל מילא את חובת הזהירות- הרי הבוס הוא שהורה לו לסוע ולפיכך היה בגדר מוזהר. דעה 2: הפועל כלל לא חב חובת זהירות כלפי המעביד.
5.	ע"א 145/80 ועקנין נ' המועצה המקומית בית שמש, פ"ד לז (1) 113, פסקאות 1 - 22.  לבעלות מקרקעין חובת זהירות מושגית למבקרות במקום אף אם אינן מפעילות אותו. סיכונים סבירים לא יקימו חובת זהירות קונקרטית. מי קובע מה סביר? בימ"ש.
6.	ע"א 4025/91 - יצחק צבי נ' ד"ר יעקב קרול ואח'  פ"ד נ(3), 784.  יצחק הלך לד"ר בשביל שהלה יקבע אם הוא כשיר לעבודה מסויימת. הד"ר אישר, מסתבר שהייתה בעייה. יש פה חובת זהירות מושגית וקונקרטית, אך אין התרשלות.
7.	ע"א 5604/94 - אוסמה חמד ואח' נ' מדינת ישראל  פ"ד נח(2), 498. אוסמה נפגע ממג"בניקים עת היה עובר אורח בהתפרעות. יש צורך להתחשב בנסיבות של צורך בפעולה מהירה. משתמש בנוסחת הנד, אך יש לזכור כי מדובר באדם הסביר ולא באדם היעיל. קיים אינטרס לפעילות, אך פה הם פישלו בגדול. דורנר: אין מה להוריד להם את הרף, הם רגילים לפעול תחת לחץ. ריבלין: לא ניתן להוריד את אמת מידת האדם הסביר, אלא רק להעלות. 
8.	ע"א 2061/90 מרצלי נ' מדינת ישראל, פ"ד מז (1) 802. המורות יכלו לצפות שכתוצאה מהקפיצה עלול להתרחש נזק כלשהו לתלמידה, וניתן היה למנעו בקלות. כאשר ישנה צפיות טכנית יש נורמטיבית, אלא אם קיימים שיקולי מדיניות משפטית.
9.	ע"א 315/83 - עגור נ' איזנברג ואח' , פ"ד לט(1), 197. עגור עבד אצל אייזנברג, ונפל עקב השענות על מעקה בטיחות שנבנה בהתאם לתקנות הבטיחות 1955. בימ"ש: אין להסיק מקיום התקנות שהן היחידות ושלא ניתן לקבוע כללים נוספים שסטייה מהם מהווה רשלנות. המעביד אינו מבטח, אבל פה הוא נתן לעגור לחשוב שהוא נשען על מתקן בטיחותי. בזמן שלא רק שהמתקן לא מנע הנפילה, אלא אף הזיק לו.

(2)	מודלים של אחריות - ניתוח כלכלי + ביקורת על דיני הנזיקין 

10.	ע"א 5604/94 - אוסמה חמד ואח' נ' מדינת ישראל , פ"ד נח(2) 498.  
11.	ע"א  10064/02 מגדל נ' אבו חנא (טרם פורסם, ניתן ביום 27.9.05) (ריבלין: סעיפים 1-14, 28-42). נקודת המוצא בפיצוי קטינות היא כי ישתכרו השכר הממוצע. ככל שאדם מתגבר יהיו לנו יותר אינדיקציות. אינדיקציות לגבי הקטינה הנפגעת יאפשרו לסטות מהממוצע רק כאשר יש להן משקל רב. אין רלוונטיות לנתונים מגזריים או מגדריים. 
12.	McMahon v. Bunn-O-Matic Corp., UNITED STATES COURT OF                          APPEALS FOR THE SEVENTH CIRCUIT, 150 F.3d 651(1998): ( העתק מצוי באתר). בכלל לא ברור כי יצרנית המכונה חבה חובת זהירות למקמהון, אבל לא משנה. היא ידעה כי קפה הוא חם, הטמפרטורה לא הייתה מוגזמת, חום הוא תכונה משמעותית בקפה ואין לבאן ביטוח לתאונות שכאלה, אולי למקמהון יש.
13.	Calabresi, Guido & Jon T. Hirschoff, ‘Toward a Test for Strict Liability in Torts’, 81 Yale Law Journal, 1055-1067.את האחריות לנזק (באחריות קפידה?) יש להטיל על מי שנמצאת במצב הטוב יותר לעשות את ניתוח העלות מול התועלת  בין עלויות תאונה ועליות המנעות מתאונה. 

(3)	גבולות האחריות ברשלנות

(א)	אחריות ברשלנות של מחזיק ובעל מקרקעין - ס' 37-37א'.

14.	ע"פ 80/186 יערי נ' מדינת ישראל, פ"ד לה(1) 769. נהגי קטר שפגעו במסיג גבול. בימ"ש: קיימת חובת זהירות כללית גם כלפי מסיגי גבול, ומובן שלוקחים את היותם מסיגי גבול בחשבון, פה לא הייתה צפיות טכנית לכן הנהגים פטורים. 
15.	ע"א 80/145 ועקנין נ' מ"מ בית שמש, פ"ד לז(1)113,  124ה'125-ד'. גם לעירייה וגם למפעיל הבריכה חובת זהירות מושגית כלפי הניזוק.
16.	ע"א 3510/99 ולעס נ' אגד פ"ד נה(5), 826.  הותקף בתחנת אגד. בימ"ש: קיימת חובת זהירות מושגית גם כאשר התוקף הוא גוף שלישי. לפי הנתונים, קיימת צפיות טכנית כל הזמן, לכן נשתמש בצפיות נורמטיבית לשם סינון הגורמים שראוי להתייחס אליהם. מבחינת קש"ס, יש להניח כי לו היו מאבטחות במקום, התוקפים היו נרתעים.

(ב)	 אחריות בגין נזק נפשי

17. ע"א 83/243 עירית ירושלים נ' גורדון, פ"ד לט(1)113 ,  138-142. האם הטרדה שאינה "פרזיטית" לנזק בר פיצוי היא בת פיצוי? בימ"ש: כן, והיא בת-פיצוי, אם על אדם סביר מוטלת החובה (המושגית והקונקרטית) לצפות את התרחשותה בשל התרשלות.
18. רע"א 87/444 אלסוחה נ' עזבון דהאן ואח', פ"ד מד(3)397 . כיצד נקבע מתן פיצוי לקרובות משפחה בגין נזק נפשי? בימ"ש: יש לקבוע האם קיימת חובת זהירות מושגית.שיקולי המדיניות בקביעת חובת הזהירות שבהם כן יינתן פיצוי לקרובי הנפגעת: 1קירבה מדרגה ראשונה. 2.התרשמות ישירה מהאירוע אך אין לשלול מתן פיצוי כאשר ההתרשמות היא מכלי שני והנזק צפוי. 3קירבה סיבתית בין הנזק הנפשי לאירוע (לא נדרשת בהכרח קירבה בזמן או במקום). 4. פגיעה נפשית חמורה העולה כדי הפרעת או מחלת נפש.

19.	ע"א  754/05 לבנה לוי נ' מרכז רפואי שערי צדק (הרחבת "הלכת אלסוחה" כך שהאחריות לפיצוי ניזוק משני בגין נזק לא ממוני, תחול במקרים קשים וחריגים למרות אי עמידה בתנאי הרביעי שעניינו בשיעור הפגיעה הנפשית, מות עובר, ניתן 5.6.07).

(ג)	 אחריות ברשלנות של רשויות המדינה

חוק הנזיקין האזרחיים (אחריות המדינה), תשי"ב - 1952; חוק איסור הפליה במוצרים, בשירותים ובכניסה למקומות בידור ולמקומות ציבוריים, התשס"א-2000 (סע' 2 – 7).

20.	ע"א 343/74 גרובנר נ' עירית חיפה, פ"ד ל (1) 141, 145-148, -154 סוף. נפגעה מרוכב אופניים בגן ציבורי בו הוצב שילוט האוסר רכיבה שכזו. גרובנר: העירייה התרשלה בכך שלא הציבה פקחים במקום. בימ"ש: חיפה לא הייתה צריכה לעשות הכל לשם מניעת הנזק, אחרת או שההוצאות יהיו מוגזמות או שהעירייה תצטרך לסגור הגן, והנזק לא חמור עד כדי כך. בכל מקרה, זה ששיקול הדעת המופעל הוא רחב, אין הדבר פוטר מחובת זהירות מושגית.
21.	ע"א 83/243 עירית ירושלים נ' גורדון, פ"ד לט(1)113,  131-137;
22.	ע"א 91/915 מדינת ישראל נ' לוי פ"ד מח(3)45 . חברת הביטוח התמוטטה, כאשר המפקח על הביטוח לא הודיע כי החברה בסכנת חדלות פירעון.בימ"ש: יש לצמצם אחריות המדינה בנזקים המצריכים שיקול דעת רחב, חריג: כאשר ההחלטה יושמה באופן רשלני. הערעור נדחה.
23. בר"ע 2315/00 מ"י נ' פרידמן (מחוזי ירושלים, סע' 8 לפק' הנזיקין, בתי משפט).   האם תיתכן אחריות שילוחית של המדינה עבור רשלנות של שופטים? ביהמ"ש: הסעיף מקנה חסינות לשופטים אך הוא לא מקנה חסינות למדינה. במקרים של רשלנות ניתן להחיל אחריות שילוחית , אך מגביל זאת למקרים קיצוניים של רשלנות בוטה.

23.	ע"א 86/73 שטרנברג נ' עירית בני-ברק, פ"ד מג (3) 343. לוי החליק כאשר ניסה לדלג מעל זרם הביוב, שהציף תדיר את הרחוב. בימ"ש: נטל ההוכחה כי לא התרשלה על העירייה, כי לה הידע לטיפול בביוב וכי ידעה על ההצפות הנשנות. התנהגותו של לוי אינה מנתקת הקש"ס, אף כי היא מהווה אשם תורם. בוחנים התרשלות יוצאים מנק הנחה שיש ח. זהירות מושגית. 
24.	ע"א 8526/96 מ"י נ' פלוני ואח', (טרם פורסם) (פסקאות 6-1 ו- 35-25, השופט ריבלין). פלוני חפץ באיבר מין גדול יותר או משהו בסגנון, לכן טופל במכון יונה, שהסתבר שטיפל בו באופן מחריד ופגום. נקבע כי המדינה התרשלה בפיקוחה על המכון וכי יש קש"ס בין ההתרשלות לנזק. אין פה שיקולי מדיניות מיוחדים השוללים החובה.
25.	עע"מ 7357/03 רשות הנמלים נ' צומת מהנדסים תכנון תאום ותאום פרוייקטים בע"מ (השופטת בייניש,  פסקאות 25 - 27). הרשות ערכה מכרז שנפל בו פגם, לכן תבעה אותה צומת. נקבע כי בכך הפרה הרשות את חובתה וכי עליה לשלם פיצוי.
26.	א' ברק, 'פרשנות במשפט  (כרך שלישי): פרשנות חוקתית', 777 – 781, 785 – 792 ('עוולות חוקתיות)
- פס"ד סואהן- הטלת אחריות קלה יותר על מדינה כאשר שק"ד מצומצם- השוטר בגבול.
- עיריית חדרה- אין בעייה להטיל ח. זהירות מושגית גם על המדינה.

(ד)	חיווי דעה ונזק כלכלי

27.	המ' 54/106 וינשטיין נ' קדימה פ"ד ח'(1321-1320 ,1317 (2ה, 1346 ,1343-1327 א-ב. וינשטיין בנה מיכל מים בהתאם לתכנית כץ. המיכל דלף. האם ראוי למחוק את כץ מתביעת וינשטיין? כן- אם בעל המקצוע מכין חוו"ד  ומתכוון כי הקליינט יסמוך עליה, הוא ממלא את מבחן הקירוב. אך בנוסף יש להראות כי לא היה למהנדס יסוד הגיוני להניח שחוות דעתו תיבדק שוב לפני שיפעלו לפיה, מה שלא מתקיים בענייננו.
28.	ע"א 76/86 עמידר בע"מ נ' אברהם אהרון, פ"ד לב(2)337 . אהרון, עולה חדש, חכר מעמידר חנות שתשמש כמסגריה. נסתבר כי אין היתר להפעלת מסגריה שם, ואהרון הסתבך בפלילים. בימ"ש: עמידר אחראים לפי הלכת וינשטיין. ניתן להטיל אחריות גם על הדיוט. אין להטיל אחריות על מצג שווא רשלני כשמוסרת האינפורמציה נהגה בזהירות סבירה.
29.	ע"א 209/85 קרית אתא ואח' נ' אילנקו בע"מ, פ"ד מב(1) 190. לא משנה אם הייתה חובה למסור האינפורמציה או לאו, ברגע שבעלת האינפורמציה בחרה למוסרה וידעה כי המקבלת תסתמך עליה באופן מוצדק וסביר, מוטלת עליה החובה שלא להתרשל.
30.	ע"א 93/5301 בנק מסד נ' לויט, פ"ד נא(4) 591. לויט הוא לקוח בנק הפועלים, אשר ביקש (הבנק) ממסד חוו"ד על החברה בה לויט רצה להשקיע, ונאמר כי היא יציבה. מובן שהיא פשטה רגל. האם למסד חובת זהירות כלפי אדם שאינו לקוחה? כן, בהתאם לכל הקריטריונים של מוסר חוו"ד שפורטו בפס"דים הקודמים. בייניש: אמנם יש חששש מהצפת תביעות, אך תפקידם המרכזי של הבנקים מצדיק הטלת אחריות שכזו. בינייש דעת רוב: אין זה משנה שהבנק פעל ביוזמתו ולא ביוזמת המערער, כל עוד הבנק שמסר את המידע יכל וצריך היה לצפות שמסירת מידע רשלני תסכן את הלקוח. ייתכן חבות גם שמקבל מידע לא צד לפנייה.
31.	ע"א 3668/98 - בסט ביי רשתות שיווק בע"מ נ' פידיאס אחזקות . פ"ד נג(3),  180 . בסט ביי חתמו עם פידיאס חוזה לפיו היא המשווקת הבלעדית בשטח של מוצרי חשמל. אייס גם שכרו ממנו שטח, ולאחר זמן מה החלו למכור אף הם מוצרי חשמל.. יסודות ס' 62 א הפרת חוזה שלא כדין: 1. נעשות פעולות שמפרות חוזה. 2.  הפעילות נעשית בידיעה שהיא גורמת הפרה. 3. אין צידוק מספיק. צידוק מספיק: שיקולים כלכליים אינם חזות הכל (דחיית טענת הפרה יעילה של אייס) יש גם חשיבות לצדק מתקן, וניתן לתת צו מניעה נ' משיבה 2.

 
ה.	הפרת חובה חקוקה – סע' 63

32.	ע”א 80/145 ועקנין נ' מ"מ בית שמש, פ"ד לז(1)113, פסקה 24 - סוף. כשהעוולה היא הח"ח, ורמת ההתנהגות המבוססת בחיקוק אינה מבוססת דווקא על רשלנות, יש משקל מיוחד למבחן הסיכון- נשאל מהו הסיכון אותו ביקשה המחוקקת למנוע. העובדה שהחיקוק נועד להגן על מספר רב של אנשים לא שוללת את היותו מגן על אדם ספיציפי.
33.	ע"א 91/915 מ"י נ' לוי, פ"ד מח (3) 45 (סע' 40 לחוות דעתו של הנשיא שמגר). ) הביטוח שפשט רגל והמפקח לא התריע. תנאי לקיום עוולת הפרת חובה חקוקה הוא קיום חובה חקוקה, להבדיל מסמכות שבשיקול-דעת. אין להפוך את החובות מתחום המשפט הציבורי ל"חובות חקוקות" ולאפשר תביעה בנזיקין בגין הפרתן.
34.	ע"א 2034/98 - יצחק אמין נ' דוד אמין, פ"ד נג(5) 69. אב מזניח. האם הפר חובה חקוקה? כן. דאגה לילד אינה רק חומרית. לא מכריחים פה לאהוב, אך כן לדאוג.
35. ע”א 80/335 בריגה נ' מוסטפה, פ"ד לו(3) 32. בריגה התנגש בכביש מהיר במוסטפה שנהג בטרקטור. בימ"ש: האיסור על טרקטור לנסוע על גבי כביש מהיר מיועד למנוע הפרעה לזרימה המהירה והשוטפת של התנועה, ואין מטרתו למנוע פגיעה ונזק בזולת.
35.	
36.	ע"א 610/02 מפעל הפיס נ' לוטנט פ"ד נז 97 (5) . לוטונט ארגנה כרטיסי לוטו מוזלים ללקוחותיה. האם מדובר בהפרת חובה חקוקה (איסור הימורים)? לא. מטרת החיקוק היא הגנה מפני נזקי ההימורים, ולא מפני הפסדים כלכליים ללוטו. 

ו.	אחריות מוגברת והעברת נטל הראיה – סעיפים 38 – 41ג

אחריות לגבי דברים מסוכנים או נמלטים

37.	ע"א 7877/02 - ג'וויליס זיאד נ' חברת החשמל מזרח ירושלים בע"מ . פ"ד נח(2), 279 . זיאד נפגע בילדותו מכבל חשמל שנטען כי היה נמוך מהסביר. בימ"ש: בכלל לא ברור איזה כבל פגע בו ואם היה ברשות חברת החשמל. אין תחולה ל-38. כלל לא מוזכרת הדרישה לכך שהנכס ייעזב או יימסר לניזוק. 3 יסודות להעברת נטל ראייה ברשלנות ס' 38: 1. אירוע נזק 2. גרימת הנזק ע"י הדבר המסוכן 3. הנתבע הוא בעליו של הדבר המסוכן או ממונה עליו. נדרש קש"ס.
38.	רע"א 9113/05 - מדינת ישראל נ' יוסף אבו ג'ומעה, תק-על 2007(4), 3398 , 3401 (2007) (סע' 7-10) (החזרת תנאי המסירה בניגוד לזיאד) השימוש בנשק בפעילות שכזו אינו חריג אלא נורמה, לכן לא תהא תחולה לסעיף 38. כמו כן, הנשק לא נמסר לאבו ג'ומעה, או נעזב, וגם לפיכך אין תחולה לסעיף.(ירי של צה"ל על מפגין תמים ניסה לטעון את ס' 38- נאמר שהנשק לא נעזב).

-	פס"ד אדרי- נ' חסקל- אש שעברה מנגריה של המערער לשרפה נגרייה של אדם אחר. שימוש בס' 39. המערער ניסה לטעון שמדובר בהצתה. מאחר והיו עדויות סותרות הוא לא הצליח לעמוד בנטל הראייה שהועבר אליו לפי 39 ולכן התרשל.

הדבר מעיד על עצמו

39.	ע"א 89/241 ישראליפט בע"מ נ' הנדלי, פ"ד מט (1) 45 [חוות דעתם של מצא וברק] . סעיף 41. רוב- אין חובה שהנתבע יהיה בעל החזקה הבלעדית בנכס, ואפילו אפשר שהחזיק בנכס ובעת התאונה לא החזיק בו- מבחן השליטה הרלוונטית (מי יכול למנוע טוב יותר את התאונה).. מיעוט- התנאי מחייב שליטה בלעדית מספיק שמיהו זולת נתבע יכול להתערב בנכס כדי לשלול את ס' 41..
40.	ע"א 1146/99 קופ"ח כללית נ' מוטי סולן פ"ד נה(4) 898. חל פה הכלל של הדבר מעיד על עצמו- נסיבות קרות הנזק לא נתבררו, הנזק נגרם ע"י נכס שלמנתח שליטה בלעדית עליו (איזמל?), אירוע המקרה מתיישב יותר עם המסקנה שהמנתח לא נקט זהירות סבירה מאשר עם המסקנה הנגדית. פירוש ליבראלי למונח נכס- מכשירי ניתוח הם נכס.
רוב- בבדיקת היסוד ה-3 "מתיישב יותר עם מסקנה שנתבע התרשל.. הבדיקה תיערך גם לאור ראיות שהביא נתבע ולא רק תובע.
41.	ע"א 6160/99 - נתן דרוקמן ו-2 אח' נ' בית החולים לניאדו, פ"ד נה(3),
 האמא נפטרה בביה"ח, ביה"ח איבד את המסמכים- העידר רישום רפואי יכול להוביל ל-2 השלכות: 1. הקמת עילת תביעה עצמאית ברשלנות בשל נזק ראייתי שיכולה להקנות פיצוי. 2 העברת נטל שכנוע מתובע לנתבע. 
42.	ע"א 8151/98 שטרנברג נ' צ'יצ'יק פ"ד נו(1) 539. העברת נטל השכנוע אל הנתבע עקב נזק ראייתי שגרם יכולה להיות מוגבלת לאותן נקודות בהן נגרם הנזק, ואילו ב"הדבר מעיד על עצמו" העברת נטל השנוע מתפרסת על שאלת האחריות כולה. לגבי היסוד ה-3 של ס' 41 רק ראיות כלליות יובאו בחשבון שיוכיחו שבהסתברות כללית התוצאה נגרמה עקב רשלנות. אין צורך בראיות קונקרטיות לגבי המקרה עצמו.

ז.	עוולות נוספות – פק' הנזיקין

(1)	 תקיפה - סעיפים 23 - 24

·	חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו;
·	חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות, תשכ"ב – 1962;
·	תקנות בריאות העם (טופסי הסכמה), 1984.
·	חוק זכויות החולה, תשנ"ו  - 1996;
43.	ע"א 91/3108 רייבי נ' וייגל, פ"ד מז(2)497. הסרת צלקת ללא יידוע החולה בניתוח שאמור להקל על כאבי גב. בימ"ש: הד"ר ידע על הצלקת מראש, הסרת הצלקת מסוכנת יותר מהניתוח המקורי לכן לא ניתן להניח כי הפציינט היה מסכים, הייתה התרשלות בטכניקת הסרת הצלקת, בקיצור, הד"ר לא בסדר.
44.	ע"א 2781/93 מיאסה עלי דעקה נ' בית החולים "כרמל", חיפה, פ"ד נג(4) 526. (חוות דעתם של השופטים בייניש ואור) הסכמה לניתוח ברגל, במהלך הניתוח טיפלו בכתף וזו נפגעה. בייניש: יש לצמצם מקרי תקיפה,למקרים בהם לא הוסבר לחולה על טיב ומהות הטיפול, ולסווג כרשלנות מקרים בהם לא הוסבר על סיכוני הטיפול והשפעתו. אור: ניתן לתת פיצוי על פגיעה באוטונומיה. 
45.	ע"א 87/470 אלטורי נ' מדינת ישראל, פ"ד מז (4) 146. אלטורי הקטנה קיבלה חיסון שבעקבותיו נותרה פגועה מוחית. האם היה על המדינה ליידע ההורים על הסיכון הקטן שבחיסון? בימ"ש: אין מדובר בהחלטה פרטית, אלא במתן חיסון לכלל האוכלוסיה. במקרים אלה אין ההורים כשירים או נדרשים לגבש החלטה פרטית, אין להם הכלים לכך ואין לזרוע בהלה המונית בקרב הציבור.
46.	ע"א 6153/97 - יובל שטנדל נ' פרופ' יעקב שדה  פ"ד נו(4), 746 . פוליפים, שבניתוח להסרתם נעשתה פרוצדורה נוספת.יש לשקלל חיוניות הטיפול וסיכויי ההצלחה עם חומרת הסיבון הפוטנציאלי ותדירותו. ככל שהטיפול פחות חיוני כך גדל היקף חובת הגילוי.

ח.	פיצויים לנפגעי תאונות דרכים

·	חוק הפיצויים לנפגעי תאונות דרכים, תשל"ה - 1975.
·	פקודת ביטוח רכב מנועי [נוסח חדש], תש"ל – 1970.
·	תקנות פיצויים לנפגעי תאונות דרכים (תשלומים עיתיים), תשל"ח – 1978.
·	תקנות פיצויים לנפגעי תאונות דרכים (תשלומים תכופים), תשמ"ט – 1989.
·	תקנות פיצויים לנפגעי תאונות דרכים (חישוב פיצויים בשל נזק שאינו נזק ממון), תשל"ו – 1976.

48. ע"א 483/84 קרנית נ' אברהם פ"ד מא(4) 754, 761 – 762. האם לשם זכות החזרה יש להסתפק באחריותה המוחלטת של מי שחוזרים אליה, או שהזכות מותנית בהוכחת אחריות לפי הפקנ"ז, משמע להוכיח אשמה? בימ"ש: זכות החזרה של קרנית קיימת גם בלא אשם בנזיקין. אחריות מוחלטת מכוח הפלת"ד ס'2.
49. ע"א 95/3765 חוסיין נ' ד"ר שלמה טורם, פ"ד נ (5) 573. עקרון ייחוד העילה שולל זכות חזרה כלפי צדדים שלישיים שאחריותם אינה כלפי הפלת"ד- גם אם הרופא התרשל, כיוון שהעילה כלפיו אינה מכח הפלת"ד (אלא מכח דיני הנזיקין), חברת הביטוח לא יכולה לחזור אליו.ס' 9 הוא מעין רשימה סגורה.
50. ע"א 420/83 אשור נ' מגדל חברה לביטוח, פ"ד מד (2) 627. הניזוק נפגע בפעולת איבה כשהוא נוהג בטרקטור. בפוליסת הביטוח נקבע כי אין כיסוי במקרה שכזה. בימ"ש: פעולת איבה נופלת בגדר ת"ד. במקרים בהם הפוליסה לא מכסה הכל קרנית היא המכסה, אך ההגבלה שבפוליסה אינה בשליטת המבוטח ולכן אינה כדין, רק אם זה היה בשליטתו זה תקין (הגבלת אזורי נסיעה), לכן יש להתעלם ממנה. הערעור התקבל והניזוק יקבל פיצוי. 
51.רע"א 95/8061 עוזר נ' אררט חב' לביטוח, פ"ד נ(3)  532[פ"ד מרכזי לעניין פרשנות תיקון 8]. עוזר טען מטען על משאית באמצעות מנוף המהווה חלק בלתי נפרד מהמשאית, והוא הופעל ע"י הכח המכני של הרכב. עוזר נפגע. האם זו ת"ד? בימ"ש: 2 שלבי בדיקה כאשר בודקים אם התקיימה ת.ד. שלב 1 ההגדרה הבסיסית שורה 1 בס' 1: מאורע, נזק גוף,עקב,שימוש, ברכב מנועי, למטרות תחבורה. הנזק נגרם בשל טעינת מטען לצרכי הובלה- עקב שימוש למטרות תחבורה. אך בחוק נקבע כי טעינה כשהרכב עומד אינה "שימוש" 5 רכיבים התקיימו אבל שימוש לא התקיים.שלב 2-  האם האירוע נופל בגדר אחת החזקות המרבות בס' 1? כן: המשאית היא דו-תכליתית (ייעוד מקורי)- מובילה משא (ייעוד תעבורתי) וטוענת משא (לא תעבורתי). הנזק נגרם עקב ניצול הכח המכני של הרכב, לכן זוהי ת"ד.

52.ע"א 95/4469 דראושה נ' אררט, פ"ד נ(3) 475 .
המערער רצה להחליף חלק בטרקטור הוא משך את הסל שהיה מהול בגריז ונפל המנוע פעל האם מדובר בת.ד?
ההגדרה הבסיסית האם היה שימוש?  מה קורה בהתנגשות בין 2 הגדרות של השימוש? טעינה ופריקה- ממעט. וטיפול דרך- מרבה. טיפול דרך נעשה אגב נסיעה או לצורך המשכתה ונועד למנוע או להקטין סיכון תעבורתי ולכן בדנן זה לא חל. ההחלפה גם לא הייתה למטרות תחבורה. שלב 2 חזקות חלוטות: שימוש בכוח מכאני ורכב לא שינה ייעדו- הרב אכן לא שינה את ייעודו הרב תכליתי אך דרישה 1 לא התקיימה התאונה נגרמה בשל פעולה ידנית. ניצול כוח מכאני הוא ניצול בפועל ולא כוונה לנצלו בעתיד.
53.ע"א 494/89 אסרף נ' אליהו חברה לביטוח בע"מ, פ"ד מו (3) 397. סיגלית, בת 20, שהיא הניזוקה, נהגה ברכב שפילו שכר. חברת ההשכרה, שהיא המתירה הראשונית, החתימה את פילו על הסכם לפיו ברכב ינהג רק אדם מעל גיל 21 ושרק פילו ינהג. מבחינת פוליסת הביטוח של החברה לא הייתה בעייה שיסגל תנהג. מה משמעות החריגה מתנאי ההשכרה לעניין החבות בפיצויים? בימ"ש: יש חבות. כל עוד לא מדובר בסטייה קיצונית מהרשות שניתנה למשתמש, עדיין חברת הביטוח תחוייב. הסטייה הייתה בהתאם לפוליסה ולא בניגוד לחוק. רק בשונה מהסכם ההשכרה. אין מדובר בחריגה חמורה מתנאי היתר ראשוני. ס' 2ב בפלת"ד חל גם על מתיר שימוש
54.דנ"א 10017/02 - קרנית - קרן לפיצוי נפגעי תאונות דרכים נ' מגדל חברה לביטוח בע"מ . נח(5) 639 (תכליות החוק). שני מקרים: 1.נהג נהג בלי הגה כח, בניגוד לנדרש בתנאי רשיונו, ונפגע בת"ד. 2. נהג הסיע כמות אנשים העולה על המותר לו ברשיונו, ונפגע בת"ד. האם בשני המקרים נהגו הנהגים "בלא רשיון" ולפיכך נשללת מהם זכאות לפיצויים לפי סעיף 7? בימ"ש: לא. יש לפרש החוק בצורה דווקנית, רק אם הנהג נוסע ברכב מסוג שונה מבחינת מאפיינים פיזיים מהמותר לו ייקרא הדבר נסיעה בלא רשיון (רישיון לאופנוע ונהיגה במשאית). בכל מקרה אחר תופעל הסנקציה הקבועה בדיני התעבורה בלבד. 
55.רע"א 418/03 אוסם נ' סמג'ה ואח', פ"ד נט(3), 541. המשיב ירד מהרכב תוך פריקת סחורה נפל ונחבל. מה קורה בהתנגשות בין הגדרות השימוש ברכב? כאשר ניתן לשייך אירוע אחד למספר קטגוריות בהגדרת השימוש, כאשר על-פי אחת מהן מהווה הפעולה "שימוש" ועל-פי האחרת – לאו, תקום לנפגע זכאות על-פי חוק הפיצויים. כללי הכרעה- הוראות המעטה בחלק הכללי גוברות למשל פעולת איבה. הוראות המעטה בסעיף המשנה של השימוש ברכב לעומת זאת לא תשפיע. למשל פריקה מול טיפול דרך עדיין ייחשב שימוש. חזקה מרבה תגבר בתוך התנגשות פנימית בהגדרת שימוש.

ט.	סיבתיות, ריחוק הנזק וריבוי מעוולים  (סע' 11, 12, 64-70, 76, 83-85)

סיבתיות וריחוק הנזק (סע' 64, 76)

56.	ע"א 77/250 כיתן בע"מ נ' וייס, פ"ד לג(2)785 . אסולין ירה למוות בעורך דינו באמצעות אקדח שבבעלותו מעבודתו כשומר בכיתן. אסולין היה במצב נפשי לא משהו ונהג לשתות. האם כיתן התרשלה כלפי עורך הדין? בימ"ש: כיתן לא יכלה לצפות את המאורע- היא לא ידעה על מצבו הנפשי של אסולין ולא היתה לה סיבה לחשוד- הבחור שומר אצלה שנים רבות ואין לו עבר פלילי. אין צפיות ואין קש"ס בין הנזק להתרשלות עם הנשק. צפיות צריכה להתייחס לדרך התרחשות כללית של סוג הנזק שארע. אך רצח לא היה ניתן לצפות.
57.	ע"א 81/576 בן שמעון נ' ברדה, פ"ד לח(3) 1. נערים פרצו למועדון גדנ"ע שלא נשמר כראוי, ושיחקו בנשק שמובן שהביא לפגיעה. האם נותק הקש"ס בין התרשלות בעל המועדון לבין הנזק? בימ"ש: לא. מבחני הקש"ס לקביעת "הסיבה המכרעת" בגינה מתנתק הקשר: מבחן הצפיות (האם הגורם המתערב היה צפוי?), מבחן הסיכון ( האם הנזק הוא בתחום הסיכון שיצרה התנהגות המזיקה?) ומבחן השכל הישר- היגיון. הצפיות הנדרשת אינה צריכה להתייחס לכל פרטי האירוע. במקרה דנן, סוג האירוע היה צפוי.
58.	ע"א 86/285 נגר נ' וילנסקי, פ"ד מג(3)284  . נגר עבר ניתוח תוספתן, ומחט העירוי נסחפה לוריד. בסוף הכל עבר בשלום, אך נגר הדרדר נפשית. בימ"ש: כאשר המזיק מוסיף על נזק קיים הוא יישא בחלקו היחסי, כאשר נגרם נזק ראייתי בשל רשלנות הניזוק עליו הראייה להוכחת חלקו בנזק הסופי.
59.	ע"א 86/248 עזבון חננשוילי נ' רותם חב' לביטוח בע"מ, פ"ד מה(2) 561-536 ,529  . חננשוילי נפגע בת"ד. בטרם הספיק להגיש תביעתו נהרג בת"ד נוספת (ארוע 2 בלע את ה-1). בימ"ש: על חברת הביטוח (מהתאונה השנייה) לפצות על אבדן כושר ההשתכרות ממועד התאונה ועד המוות בשיעור של 72%, וכן על אבדן תביעה על 28% הנותרים. מבחן האלמלא לא נותן פיתרון במצב של ריבוי גורמים. המזיק ה-1 כבר לא אחראי לנזק כי הוא חדל להתרחש. למעשה הפיצוי הוא על אובדן יכולת התביעה נגד המזיק ה1. מזיק מקבל את הניזוק כמו שהוא.
60.	ע"א 2781/93 ע"א 2781/93 - מיאסה עלי דעקה נ' בית החולים "כרמל", חיפה, פ"ד נג(4) 526. 
בעייה בהוכחת מבחן האלמלא האם דעקא הייתה מסכימה לניתוח? בייניש: בצ"ע בהסכמה מדעת אולי ראוי להסתפק בפיצוי לפי שיעור הסיכוי (הערכת סיכויים) שהייתה מסרבת ולא לפי מאזן הסתברויות רגיל, כל עוד שהסיכוי ממשי. השופט אור: הקש"ס לא הוכח אבל ניתן לפוצת על פגיעה באוטונומיה.
61.	ע"א 1639/01 - קיבוץ מעיין צבי נ' יצחק קרישוב . פ"ד נח(5), 215. קרישוב חלה בסרטן. הוא עבד אצל המערערת כאשר אסבסט היה בסביבה. האם יש קש"ס בין התנאים לבין הסרטן? בימ"ש: העובדה כי לא נקבע מדעית באופן חד משמעי כי יש קשר בין החשיפה לאסבסט לבין הסרטן אינה משנה, גם אין צורך להוכיח במאזן הסתברויות כי יש קש"ס. נשתמש בשיטת ההסתברות האינדוקטיבית, שהיא פחות או יותר מבחן השכל הישר שימוש בנסיבות 6 עובדים מתו הגיל הצעיר של המערער וכו.. נאור במיעוט: יש צורך לחלק את היסוד העובדתי במקרה זה לקש"ס פוטנציאלי וקש"ס ספציפי לאור המחקרים הסטטיסטיים הלא וודאיים לא הוכח שהחשיפה היא גורם לסוג הסרטן (פוטנציאלי). והאם החשיפה בדנן היא שגרמה לנזק (ספציפי)
62.	ע"א 7375/02 בי"ח כרמל נ' מלול (טרם פורסם, ניתן ביום 31.3.05, פסקאות 1-4 ו- 20 עד הסוף) .אישה הייתה אמורה ללדת פג, הניתוח הקיסרי התעכב בשעה, הילדה נולדה עם שיתוק מוחין. בימ"ש: אין פה מקום לגישת "הכל או כלום" של מבחן האלמלא, ביה"ח יישא בשיעור סיכון היתר שחשף את הילדה (20%). במקרים קשים נסתפק בהוכחת סיכון ממשי.

ריבוי מעוולים

·	פקודת הנזיקין [נוסח חדש], סעיפים 11, 12,  77,  83-85.
·	חוק הפיצויים לנפגעי תאונות דרכים, סעיפים 3-4.

63.	ע"א 75/22 אדרי נ' עזיזיאן, פ"ד ל(1) 701. אדרי נפגע משני כלי רכב בזה אחר זה. המחוזי קבע כי הם אינם חבים לאדרי במשותף, אלא כ"א בנפרד. בימ"ש: כיוון שהזנק אינו ניתן לחלוקה הם חבים לאדרי יחד ולחוד. לא חובה על העוולות לקרות בו זמנית לראיית נזק כבלתי ניתן להפרדה; יכול להיות הפרש זמנים. 
64.	ד"נ 88/15 מלך נ' קורנהוייזר, פ"ד מד(2)89. מלך ננשך ע"י 3 כלבים,2 של קורנהויזר, אחד כלב משוטט. בימ"ש: הם מעוולים בנפרד החבים ביחד כיוון שאין הנזק ניתן לחלוקה. בך במיעוט: קורנהויזר חבים רק 2/3 מהנזק- החלוקה לא חייבת להיות מדויקת, הנזק המשוער שנגרם הוא בערך 2/3. רוב- החלוקה של הנזק חייבת לעמוד במבחן הגיוני וסביר אם הוא שרירותי עדיף לקבוע שמדובר בנזק שלא ניתן לחלוקה.
65.	ע"א 3765/95 חוסיין נ' טורם פ"ד נ(5) 573 . 
זכות החזרה אשר אינה מצוייה בחוק הפלת"ד נשללה ס' 9. עיקרון ייחוד העילה כולל בתוכו גם על תביעת שיפוי או השתתפות.

י.	עוולות נוספות – מחוץ לפקודת הנזיקין

(1)	תובענות סביבתיות (דיני המטרד וחקיקה ייעודית)

·	פקודת הנזיקין [נוסח חדש], סעיפים 48-42ב'; 75-72.
·	.

66.	ע”א 76/44 אתא נ' שוורץ, פ"ד ל(3)785.
67.	ע' אייל, 'רטוריקה כלכלית: כלכלה וספרות בניתוח המשפט', סדרת ניירות העמדה של תכנית אונגר, נייר מס' 2-02, מחקרי משפט יח 263 (תשס"ב).

יג.	תרופות לנזיקין

(1)	פיצויים

כללי

·	פקודת הנזיקין [נוסח חדש], סעיפים 2 (הגדרת "נזק", ו"נזק ממון"), 76, 78, 79, 80.
     חוק הפטנטים, תשכ"ז1967-, סעיף 183(ג).

פיצויים בגין נזקי גוף

68.	ע"א  10064/02 מגדל נ' אבו חנא (טרם פורסם, ניתן ביום 27.9.2005). ככל שהקטינה מתבגרת, כך יש יותר אינדיקציות להכנסתה. לחזקת השכר הממוצע במשק ניתנת לסתירה, אך על האינדיקציות לכך להיות בעלות משקל רב וללמד בהסתברות גבוהה כי הקטינה הייתה מרוויחה יותר (או פחות). הרקע הסוציו-אקונומי, או הרקע של משפחתה אינם רלוונטיים.
69.	ע"א 357/80 נעים נ' ברדה, פ"ד לו(3)762.האם ברדה צריך לשלם על שהותו של נעים בבית הוריו אף שמוסד מהווה חלופה זולה? ברק (מיעוט שהפך לרב): אמנם על הניזוק להקטין נזקו, אך יש להשיב המצב לקדמותו. לא משנה מהן יכולותיו הכלכליות של המזיק, השאלה המכרעת היא מהו הנזק שנגרם לניזוק. פיצויים מלאים ולא הוגנים. ברק אף מציע פיצויים עיתיים אם המזיק בעל גב כלכלי חזק והנזק קשה להערכה.
70.	ע"א 237/80 ברששת נ' האשאש, פ"ד לו (1) 281. ברששת נפגעה בת"ד. קודם לכן נתמכה ע"י הרשויות. נגרמה לה נכות צמיתה. האם יש לפצותה על הפסד השתכרות לעתיד? ברק (רב): בעקרון, אם לא נראה כי פלונית תעבוד בעתיד (אם קודם לא עבדה), אין לפצותה על ראש נזק זה. לברששת יש פוטנציאל ממשי לעבוד, לכן נפצה אותה (עורך הבחנה בין כושר מופשט- פוטנציאל השתכרות- לבין כושר מוחשי- כמה השתכרה בפועל טרם התאונה). שילה (מיעוט): על המזיק לפצות על ירידת כושר עבודה, בלי קשר ל"ירידת הכנסה- כן או לא?" בעתיד. לא משנה אם ברששת תנצל או לאו את כושר עבודתה.
71.  ע"א 610/75 רותם נ' נוף, פ"ד לב(1)799. רותם נהרגה בת"ד. התלויים מערערים על גובה הפיצוי. בימ"ש: רק אם סכום הפיצוי שקבע קמא אינו הולם יתערב העליון. פה אין צורך. לוין במיעוט: קמא לא היה צריך לסטות פה משיטת היידות. ניתן לא להשתמש בשיטה. ככל שההכנסה המשפחתית עולה, גדל חלקו היחסי של מרכיב הוצאותיה הקבועות בין מרכיבי יתר ההוצאות. כאשר לא ניתן להמיר את שירותי המת בשירותים תמורת ממון, אין לפצות על נזק זה. 
72.	ע"א   283/89 עיריית חיפה נ' איה מוסקוביץ מז(2) 718. ראוי שאיה תשהה בביתה, כיוון שהטיפול מאת הוריה יותר טוב מבמוסד והוא מצמצם את הסיכוי לקיצור חייה. יתרונות תשלומים עיתיים: משלמים לפי המצב בפןעל- מגשים בדרך הטובה ביותר את עקרון החזרת המצב לקדמותו. חסרונות: חשש לאיתנות הכלכלית של המשלמת, הפסק אינו סופי . יש להגביל עיתיים למקרים בהם המדינה משלמת וכאשר קשה להעריך הנזק מראש. 
73.	ע"א 140/00 - עזבון המנוח מיכאל אטינגר ז"ל ואח' נ' החברה לשיקום ופיתוח הרובע היהודי בעיר העתיקה בירושלים בע"מ ואח' . פ"ד נח(4), 486.
74.	ע"א 10990/05, פינץ נ' הראל חברה לביטוח בע"מ (טרם פורסם, ניתן ביום 11.4.06, חישוב הפיצויים בראש הנזק של "השנים האבודות"., 11 באפריל 06).
ניזוק חסר תלויים- חישוב לפי הוצאות מוגברות יעמוד על 30% מהשכר במשק.
75.	ע"א 4431/05 המגן נ' צרור (טרם פורסם, ניתן ביום 10.8.06)
76.	ע"א 11152/04 פלוני נגד חברה לביטוח בע"מ (טרם פורסם, ניתן ביום 16.10.06). האם יש להעניק פיצויים לאדון פלוני בראש נזק ממוני של זנות? זה לא הגיוני שבימ"ש יממן עניין מטונף ואכזרי שכזה. מלבד זאת, אין מדובר בראש נזק ממוני (אדם אחר אולי יפיג צערו ע"י טיול במוחרקה). את ההפסד יש לבטא בשני אפיקים: האפיק הממוני (פיצוי עבור טיפולים שונים) והאפיק הלא ממוני. ניתן לפסוק על אין האונות פיצוי, אך אין לייחד הפיצוי בגין הנזק הממוני המתבטא בעלויות של אתנן לזונות אומללות.

פיצויים בגין נזקי רכוש

77.  ע"א 2904/92 עירית תל-אביב נ' עזבון המנוח לטרהויז, פ"ד נ(1) 754 . עיריית ת"א הרסה מבנה רעוע בלא ליידע הבעלים. המחוזי: עלות הקמת בניין חדש היא 72, עלות הבאת הבניין כפי שהיה למצב שמיש הינה 16, לכן יש לפצות בסך 56. העליון: יש פה פיצוי יתר, יש להעריך שווי הנכס טרם ההריסה. קיבל בסוף 31 (בתוך הפיצוי נכלל הנזק הכלכלי שנגרם לניזוק). 
78.  ע"א 5610/93 - יוסף זלסקי נ' הועדה המקומית לתכנון ובניה  פ"ד נא(1), 68. זלסקי פנה לועדה לשם בירור כמה יחידות דיור ניתן לבנות על קרקע מסוימת שברצונו לרכוש. תשובתה הייתה 16, כשלמעשה מותר היה לבנות 8 (בקיצור: מצג שווא רשלני). בימ"ש: יש לשלם לזלסקי את ההפרש בין מה ששילם בפועל לבין השווי האמיתי בעת הרכישה. 

(2)	סעדים אחרים

פקודת הנזיקין [נוסח חדש], סעיפים 71 – 75, חוק למניעת מפגעים סביבתיים (תביעות אזרחיות), תשנ"ב-1992.

79. ע"א 76/44 אתא נ' שוורץ, פ"ד ל(3)785 . מפעלה של אתא הרעיש את דירתו של שוורץ. בימ"ש: נסתכל על נזקו של שוורץ ולא על נזקה של אתא לו היה עליה להשבית את פעולתה. יש פה מטרד ליחיד לפי סעיף 44 לפקנ"ז.  מדובר במטרד של ממש והוא יכול להיות גם מטרד חולף. לפי ס' 74 חברת אתא טענה שלא לתת צו עקב התעמרות בה הנזק לה גדול מהתועלת לשוורץ. ביהמ"ש דוחה טענה זו. מרכז הכובד על הנפגע ולא על המזיק. 
80.	המ' 81/468 נוצר בע"מ נ' אורביט מדיסנטר בע"מ, פ"ד לה(4) 736 . אורביט התעתדה לבנות מרכז רפואי בסמיכות לאזור מגורים שבבעלות נוצר. נוצר הגישו בקשה לצווי מניעה. בימ"ש: גם ככה המקום עתיד להפוך מאזור מגורים לאזור מלונאות ותיירות. חוץ מזה, כיוון שמדובר בנזק היפותטי, על נוצר להוכיח כי הדבר יהווה מטרד, ובכך לא עמד. העתירה נדחתה, אך הוטלו הגבלות שונות על תפקוד המרכז העתידי. צריך להוכיח מטרד במידה של קרוב לוודאי בס' 44א כאשר מדובר הבבנייה עתידית ובכך לא עמד.